ביניש: לא לדחות דיונים, לשקול קנסות
בנוהל חדש שפרסמה נשיאת בית המשפט העליון, השופטת דורית ביניש, היא מצמצמת את האפשרות לדחות דיונים: "דיון שנקבע, יש לקיים במועד, אלא במקרים חריגים". בתי המשפט ישקלו לחייב את מי שיבקש דחייה בתשלום הוצאות לטובת הצד השני או לטובת המדינה
האם הכללים החדשים יעשו סוף לסחבת בבתי המשפט? נשיאת בית המשפט העליון, השופטת דורית ביניש, החליטה לצאת למלחמה בעומס על בתי המשפט ופרסמה הבוקר (יום ג') נוהל חדש המגביל מאוד את האפשרות לדחות דיונים. "ככלל", קובעת ביניש, "אין לדחות מועדי דיון שקבע בית המשפט. דיון שנקבע, יש לקיים במועד, אלא במקרים חריגים. כלל זה חל הן על דחיות המתבקשות על-ידי בעלי הדין ועורכי הדין והן על דחיות מצד בית המשפט".
עוד קובעת ביניש כי "טעמים כגון שיקולי נוחות; עומס עבודה; הסכמת הצדדים, אינם מהווים, כשלעצמם, סיבה מספקת לדחיית מועד דיון. קיום משא ומתן לפשרה, הסדר טיעון, הליך גישור וכדומה, אינם מהווים, כשלעצמם, עילה מספקת
לדחיית מועד דיון שנועד לשמיעת ראיות". היא כתבה שהדברים נוגעים, בייחוד במקרים כאשר הדיון נקבע בתיאום עם בעלי הדין ובייחוד כשמדובר בדיון שנקבע לשמיעת ראיות.
נשיאת בית המשפט העליון אף מזהירה מפני קנסות למי שיעכבו הליכים משפטיים: "נדחה מועד הדיון - יקבע בית המשפט מועד חדש לדיון שיהיה ככל שניתן סמוך וקרוב למועד הדיון המקורי. כמו כן ישקול בית המשפט חיוב בעל הדין שהגיש הבקשה בהוצאות, אם לטובת בעל הדין שכנגד, אם לטובת אוצר המדינה, אם ראה כי הנסיבות מצדיקות זאת".
היא קובעת כי בית המשפט צריך לשקול את שיקולי שני הצדדים, ולא רק את שיקולו של מבקש הדחייה. "תשומת לב מיוחדת תינתן גם למשך הזמן בו תלוי ועומד התיק. ככל שתקופה זו ממושכת יותר, יטה בית המשפט להמעיט בהיעתרות לבקשות לדחיית מועד דיון. כך בכלל וכך בפרט אם טעם הדחייה הינו עיכוב שמקורו באי ביצוע פעולות שהיו באחריות בעלי הדין או מי מטעמם והוקצה די והותר זמן לשם השלמת פעולות אלו".
חשבתם שתוכלו להימלט מהדין באמצעות מחלה? ובכן, חישבו שוב. גם האפשרות הזו לא תעבוד תמיד: "נסיבות יוצאות דופן וחריגות, כגון לידה וחופשת לידה, צו לשירות מילואים, או - להבדיל - הלוויה, אבל על בן משפחה מדרגה קרובה, מחלה ממשית שאינה מאפשרת התייצבות לדיון, עשויות להוות בדרך כלל נימוק מוצדק לדחיית מועד הדיון, ובלבד שלא ניתן היה להיערך לקראתן מראש ולמצוא פיתרון סביר שיאפשר את קיום הדיון כולו או חלקו". מי שלא יצרף אישור רפואי כדין, עלול למצוא את עצמו בבעיה.
על יישום הנוהל החדש הופקדו נשיאי בתי המשפט, והוא ייכנס לתוקף תוך חודשיים. הנוהל מהווה חלק ממכלול צעדים הננקטים על-מנת להתאים את מערכת בתי-המשפט למשימות ולאתגרים שעליה לעמוד בהם, ובכלל זה זירוז שמיעת משפטים, קיצור תורים ומתן פסקי-דין בתוך זמן סביר.
גם שר המשפטים, פרופ' יעקב נאמן, דיבר בחודשים האחרונים על הצורך לטפל בסחבת בבתי המשפט. הוא העיר בנושא זה כי פסקי הדין ארוכים מדי ויש לקצרם.
עורכי הדין לא קיבלו את הנהלים החדשים בברכה. ראש לשכת עורכי הדין, יורי גיא-רון, אמר כי הוא מקווה שיישום ההנחיה של הנשיאה על ידי השופטים ייעשה, תוך התחשבות מרבית בנסיבות, כאשר הן מצדיקות דחייה. לדבריו, האיזון בין שיקולי המערכת לאור העומס והעדר הזמן השיפוטי למול הנסיבות המורכבות היומיומיות של עבודת עורכי הדין, מצריך גמישות רחבה יותר מזו המבוטאת בנוהל, וזאת למרות היותו של הנוהל מרוכך ומאוזן הרבה יותר מהעמדות שהובעו על ידי חלק מהשופטים הבולטים במערכת. ראש הלשכה הוסיף, כי הוא מקווה, שברוח זו תיושם ההנחייה על ידי השופטים בבתי המשפט.
![](/images/letter.png)
![](/images/arrow.jpg)
![צילום: ג'ורג גינסברג](https://images1.ynet.co.il/PicServer2/17112009/2288667/1_a.jpg)
![צילום: ראובן קפוצ'ינסקי](https://images1.ynet.co.il/PicServer2/04062007/1169214/2_a.jpg)