משרד התרבות משיק קרן חדשה לתרגום ספרות
הקרן תעמיד סכום שנתי של 500 אלף שקל לתרגום יצירות ספרותיות לאנגלית, ותאפשר גם לסופרים שאינם מיוצגים על ידי המכון הקיים לתרגום לזכות בסבסוד
עם או בלי קשר לרצון להציג לעולם "ישראל אחרת", ישיק משרד התרבות בחודשים הקרובים קרן חדשה לתרגום ספרות ישראלית. במסגרת היוזמה החדשה, שנחשפת היום (ד') לראשונה ב-ynet, תעמיד הקרן מדי שנה סכום של כ-500 אלף שקל לתרגום מלא של שמונה עד עשרה ספרים נבחרים לשפה האנגלית. את ההצעות, שיועברו על ידי סופרים ישראלים המיוצגים על ידי סוכנים ספרותיים, תבחן ועדת לקטורים מיוחדת.
במינהל התרבות אמרו היום כי "במדינת ישראל יש שפע ייחודי של כתיבה ספרותית ברמה גבוהה ויוצאת דופן. בשל מגבלות השפה, רק מעטים מהסופרים העבריים מצליחים לחדור לשוק הבינלאומי. על מנת לאפשר לסופרים נוספים ליהנות מחשיפה בינלאומית, מבקש מינהל התרבות להפעיל קרן מיוחדת לתרגום, שתסייע להתגבר על מחסום השפה, ובמקביל לעודד מו"לים ממדינות העולם לפרסם ספרות ישראלית".
בימים הקרובים, עתיד מינהל התרבות לפרסם מכרז למציאת גוף תאגידי שינהל ויפעיל את הקרן. על פי דרישות המכרז, התאגיד שייבחר יפעל כמלכ"ר שאינו יכול לעסוק בהוצאה לאור של ספרים. הגשת מועמדות לניהול הקרן לא תתאפשר במקביל גם לתאגידים המשמשים כסוכנים ספרותיים של סופרים ישראלים או ככאלה המייצגים סופרים ישראליים לצורך מכירת זכויות לפרסום ספריהם בחו"ל.
התאגיד מחויב בניסיון של שלוש שנים לפחות בהפעלת מערך לקטורים אמנותיים, והספרים הנבחרים יזכו בסבסוד עלויות תרגום לשפה האנגלית של עד 30 אלף שקל. סבסוד תרגום לשפות שאינן אנגלית ינוע בין עשרת אלפים ל-20 אלף שקל.
בישראל פועל כיום המכון לתרגום ספרות עברית, שנוסד בשנת 1962 כהחלטת ממשלה. המכון, בניהולה של נילי כהן, נוסד כדי לסייע בהפצת ספרות עברית בעולם ופועל תחת משרדי התרבות והחוץ. מאז הקמתו, משמש המכון כסוכן ספרותי, המייצג כיום כ-230 סופרים. לא ברור האם השקת הקרן החדשה נועדה לנגח או למעשה תחזק בעקיפין את פעילות המכון הקיים.
במינהל תרבות מדגישים כי הקרן החדשה אינה גוף מתחרה למכון לתרגום ספרות עברית: "צריך לזכור שהמכון הקיים עוסק רק בתרגום חלקי של סופרים שהוא מייצג ואינו פתוח לכלל סופרי ישראל", מדגישים במינהל ומוסיפים כי "היוזמה החדשה נועדה לאפשר לסופרים באופן כללי לזכות בסבסוד. כל סופר באשר הוא יוכל להגיש את ספרו לקרן באמצעות סוכן וביחד גם לבחור את המתרגם שמתאים ביותר לפרויקט. ברור שעמוס עוז לא זקוק לסבסוד, כי אותו קל למכור, אבל יש סופרים פחות מוכרים שגם הם ראויים לעידוד. הקרן החדשה תהיה גוף ניטראלי שמביא תוספת כסף לנושא התרגום".
עוד אומרים במינהל כי הכוונה היא לסייע לסופרים ישראלים באשר הם, ובכך מתכוונים לא רק לאלה הכותבים בשפה העברית. "מובן שלא נמנע מסופרים ישראלים שכותבים בשפות שאינן עברית להגיש מועמדות, "אין סיבה לא לייצא גם אותם".
במינהל מקווים כי ליוזמה החדשה יצטרפו גם במשרד החוץ ואומרים: "בסופו של יום עומד על הפרק קידום התרבות הישראלית בחו"ל, וכל המרבה בזאת - הרי זה משובח".
יצחק לבני, יו"ר הנהלת המכון לתרגום עברית, אמר בתגובה: "אנחנו שומעים כעת לראשונה על היוזמה הזו, תפקיד המכון לתרגום ספרות עברית היה מאז ומתמיד לדאוג לתרגום הספרות העברית לשפות זרות, והדבר נעשה לאורך השנים בהצלחה רבה.
"תפקידנו היה והינו לשלב באופן הדוק בין תרגום יצירות לבין ייצגו סופרים. יש קשר פורה בין השניים, שהביא להפצת הספרות העברית בעשרות שפות, ולפרסום הספרות העברית בעולם בקנה מידה גדול מאוד ביחס לגודלנו. כל זה נעשה על פי החלטת הממשלה, שהקימה את המכון ועל פי הנחיות מינהל תרבות. חיוני לתרבות העברית ולמעמד התרבות הישראלית בעולם להמשיך את המפעל הזה כפי שנוהל עד כה, תוך כמובן, התאמות תואמות לנסיבות ולהתפתחויות, כפי שאנחנו עושים".
![](/images/letter.png)
![](/images/arrow.jpg)
![צילום: עופר עמרם](https://images1.ynet.co.il/PicServer2/24012010/2456673/4_a.jpg)