חיבוק לסיסי ברוסיה. דו"ח: פושע נגד האנושות
Human Rights Watch קורא לוועדת חקירה בינ"ל נגד נשיא מצרים, בגין רצח 1,000 מתומכי האחים המוסלמים אחרי ההפיכה נגד מורסי. שנה אחרי שקיבל כתף קרה מארה"ב, סיסי בא לרוסיה: פגישה עם פוטין ומיצג כלי נשק
ארגון זכויות האדם Human Rights Watch קרא היום (ג') להקים ועדת חקירה בינלאומית שתבדוק את ההרג ההמוני של אזרחים מצרים תומכי האחים המוסלמים על-ידי כוחות הביטחון בקיץ שעבר, אחרי הדחתו של הנשיא האיסלאמיסט מוחמד מורסי. לפי הארגון סביר להניח שהמעשים עונים להגדרה "פשע נגד האנושות", ואנשיו אומרים כי יש לבדוק גם את אחריותו של נשיא מצרים הטרי, עבד אל-פתח א-סיסי, מי שהדיח את מורסי.
עוד חדשות בעולם :
- "הפסנתרן": גרסת מחנה הפליטים הסורי
- 1,000 מתו מאבולה: מי יקבל את התרופה?
- "משלחת סיוע" מרוסיה: פלישה לאוקראינה?
- ידיים נקטעו, לכודים התאבדו. עדויות מההר
הארגון טוען כי בעקבות חקירה בת שנה שקיים סביב האירועים שהתרחשו אחרי הדחתו של מורסי ב-3 ביולי 2013, יש לבדוק את אחריותם של א-סיסי ועשרה קצינים בכירים אחרים בצבא ובמנגנוני הביטחון של מצרים להרג 1,150 מפגינים בתוך שישה שבועות. הארגון גם קרא לבנות בריתה של מצרים להשעות את הסיוע הצבאי למדינה ואת שיתוף הפעולה איתה עד שהצבא והממשלה במצרים יבצעו צעדים שישימו קץ להפרה של זכויות אדם.
ממשלת מצרים דחתה את הדו"ח של Human Rights Watch והאשימה את הארגון כי הוא "מוטה ובלתי-מקצועי". בהודעה שפרסמה ממשלת מצרים נאמר כי עורכי הדו"ח פעלו במצרים ללא אישור, וכי מדובר ב"הפרה בוטה" של הריבונות המצרית.
בדו"ח, שמתפרש על פני 188 עמודים, נכתב כי שלטונות מצרים השתמשו בכוח מופרז ומכוון נגד מפגינים על בסיס פוליטי. ההרג ההמוני החמור ביותר, כך נכתב, אירע ב-14 באוגוסט, כשכוחות הביטחון פתחו באש לעבר הפגנה גדולה של תומכי מורסי בכיכר בקהיר. לפי הארגון, מספר ההורגים שם היה בין 817 ל-1,000, כלומר מספר שהוא בכל מקרה גבוה יותר מהמספר שבו נקבה מצרים עצמה - 624.
לפי הארגון, מדובר ב"הרג המפגינים הגדול ביותר במהלך יום אחד בהיסטוריה הזכורה לנו". ב-Human Rights Watch אומרים כי המתקפה של כוחות הביטחון באותו היום בוצעה מחמישה כיוונים, וכי עדי ראייה סיפרו שחמושים ירו לעבר המפגינים ממסוקים שחגו ממעל וצלפים ירו מהגגות המשקיפים על מקום האירוע.
הפיכת הדמים שבה עלה א-סיסי לשלטון במקום מוחמד מורסי הרחיקה ממנו את בת הברית המסורתית של מצרים, ארה"ב, שהתנערה מהפגיעה במפגינים והשעתה את הסיוע הצבאי לקהיר. בעקבות זאת התהדקו, לפחות כלפי חוץ, היחסים בין מצרים לבין רוסיה. אחר כך ניסתה ארה"ב לגשש את דרכה חזרה ללב המצרי. ובכל זאת, א-סיסי עצמו הגיע היום לרוסיה לביקורו הראשון שם כנשיא. הוא התקבל בכבוד רב,
ונערכה עבורו תערוכה צבאית עם כלי מלחמה העומדים למכירה.
רוסיה עצמה מנסה לנצל את הטלטלה של השנים האחרונות במזרח התיכון ואת היחלשותה של ארה"ב באזור, כדי להדק את קשריה הכלכליים והצבאיים עם שחקני מפתח בזירה הזו. המיצג הצבאי היום כלל הצגת נגמ"שים ומערכות טילים, והוא נערך בנמל התעופה בסוצ'י. סוכנויות הידיעות ברוסיה דיווחו כי א-סיסי הקשיב היטב להסברים שניתנו לו על מערכות הנשק, ולאחר מכן המשיך לפגישה עם נשיא רוסיה, ולדימיר פוטין, בהרים המשקיפים על סוצ'י.
מצרים הייתה בת הברית הקרובה ביותר של רוסיה בשנות ה-50 וה-60, כשנשיאה היה גמאל עבד אל-נאצר, אבל היחסים איתה הורעו בימי שלטונו של אנוואר סאדאת, שחתם על הסכם שלום עם ישראל. תחת כהונתו של א-סיסי הביעה מצרים עניין מחודש בנשק הרוסי.
אחרי פגישתו עם א-סיסי היום אמר פוטין כי הוא סיכם עמו להרחיב את שיתוף הפעולה הצבאי עם מצרים, וכי רוסיה תקדם בברכה ייבוא גדול יותר של תפוזים, תפוחי אדמה ומוצרים חקלאיים נוספים ממצרים. תהיה זו עבור פוטין עוד דרך למלא את החסר אחרי שהכריז חרם על מוצרים חקלאיים מהאיחוד האירופי ומארה"ב, בעקבות הסנקציות שהן הטילו על רוסיה בעקבות פלישתה לאוקראינה.
![](/images/letter.png)
![](/images/arrow.jpg)
![צילום: MCT צילום: MCT](https://images1.ynet.co.il/PicServer4/2014/08/12/5519278/MCT461126_001037856.jpg_sm.jpg)