נאס"א: 2015 הייתה השנה החמה בהיסטוריה
על-פי נאס"א ומנהל האוקיינוסים והאטמוספירה הלאומי בארצות-הברית, הטמפרטורה ב-2015 הייתה גבוהה בין 0.23 ל-0.29 מהשיא הקודם - שנרשם ב-2014
כדור הארץ ממשיך להתחמם: שנת 2015 הייתה השנה החמה ביותר בהיסטוריה של כדור הארץ. כך הודיעו הערב (יום ד') חוקרים מנאס"א וממנהל האוקיינוסים והאטמוספירה הלאומי בארצות-הברית.
על-פי הנתונים של מנהל האוקיינוסים והאטמוספירה הלאומי בארצות-הברית, הטמפרטורה הממוצעת בשנה שעברה על כדור הארץ הייתה 14.79 מעלות צלזיוס, טמפרטורה הגבוהה ב-0.29 מעלות מהשיא הקודם, שנרשם ב-2014. מדובר בנתון הגבוה ב-1.62 מעלות מהטמפרטורה הממוצעת במאה ה-20. בנאס"א אמרו כי מדובר בטמפרטורה הגבוהה ב-0.23 מעלות מהשיא הקודם.
מדובר בשנה הרביעית ב-13 השנים האחרונות שבה נשבר השיא המדאיג. כמה חודשים בשנת 2015 קיבלו את התואר המפוקפק של "החודש החם ביותר בהיסטוריה".
מדענים סבורים כי תופעת אל ניניו ביחד עם הזיהום שגורמים בני האדם - מביאים לכך ששנת 2015 שברה עוד שיא. מייקל מן מאוניברסיטת פנסילבניה סטייט אמר כי תופעת אל ניניו יכולה לעלות את הטמפרטורה הממוצעת ב-0.33 מעלות.
איך בדיוק כדור הארץ מתחמם?
התופעה נקראת אפקט החממה. גזי החממה שנמצאים באטמוספירה (חלקם באופן טבעי וחלקם מעשה ידי אדם) סופגים חום מכדור הארץ. ככל שמגדילים את הריכוז של הגזים הללו, יותר חום נלכד באטמוספירה ואינו ממשיך הלאה לחלל. התהליך הזה, שבו החום נשאר באטמוספירה, גורם לעליית הטמפרטורות בכדור הארץ.
גז החממה העיקרי הוא פחמן דו-חמצני, שנוצר כתוצאה משריפת פחם, נפט וגז טבעי בתחנות כוח, מפעלים וכלי רכב - ונפלט לאטמוספירה. אבל הוא לא היחיד. גזי חממה אחרים כמו מתאן, חנקן דו-חמצני ואוזון נפלטים בין היתר על-ידי אשפה שמוטמנת באדמה, תעשיית החקלאות ובעלי חיים.
כבר במאה ה-19 העריכו המדענים כי אם כמות הפחמן דו-חמצני באטמוספירה תוכפל, הטמפרטורה הממוצעת תטפס בכמה מעלות צלזיוס. אבל רק בשנות ה-80 של המאה הקודמת, הצביעו תצפיות מדעיות על כך שהתהליך קורה בפועל.
אז כדור הארץ מתחמם. מה זה אומר?
משמעות ההתחממות היא לא רק טמפרטורות גבוהות יותר, אלא גם עליית גובה פני הים כתוצאה מהמסת קרחונים והתחממות המים, מה שעשוי להוביל להצפות. תוצאה נוספת היא התפלגות משקעים – יותר גשם באזורים המועדים לכך, בצורת באזורים היבשים יותר ואפילו שינוי גיאוגרפי במיקום המשקעים.
ההשלכות הנוספות, שלגביהן הוודאות היא מעט פחות גבוהה, הן שיטפונות, גלי חום, ירידה בכמות הסופות ומנגד התחזקות של אלה שכן נוצרות, וכן שינויים בחומציות האוקיינוסים, מה שישפיע על השרשרת הביולוגית.
![](/images/letter.png)
![](/images/arrow.jpg)
![צילום: רויטרס צילום: רויטרס](https://images1.ynet.co.il/PicServer3/2013/05/09/4616468/229126909714100183103no.jpg)