השר הרצוג מציג: רפורמה בביטוח הלאומי
שר הרווחה עבד בשיתוף עם מנכ"ל הביטוח הלאומי על שורת תיקונים לתקציב. השניים אינם דורשים להגדיל את תקציב הביטוח הלאומי, אלא לגבות יותר כסף מהשכבות החזקות לטובת החלשות. השר הרצוג: "מדובר בצדק חברתי"
שר הרווחה, יצחק הרצוג, ומנכ"ל הביטוח הלאומי, ד"ר יגאל בן שלום, גיבשו מספר הצעות בנושא קצבאות, אותן יביאו בשבוע הבא לדיונים בתקציב 2008. מדובר בשורת הצעות שיבואו לידי ביטוי בחוק ההסדרים ואשר נועדו לחלק את הנטל בצורה יותר הוגנת.
הרצוג ובן שלום הבהירו כי הצעתם לא אמורה לגרור דרישה לתקציב נוסף, אלא להביא לרפורמה בדרכי הגבייה על מנת שתהיה חלוקה צודקת יותר של ההכנסות במשק לטובת השכבות החלשות. למעשה מבקש מנכ"ל הביטוח הלאומי לגבות יותר כסף מהשכבות המבוססות לטובת השכבות החלשות.
אחת ההצעות שהועלו על ידי השר הרצוג וד"ר בן שלום היא להפסיק את הפחתת דמי הביטוח של מעסיקים בהתאם למספר העובדים תחתם. כיום מקבלים מעסיקים ניכוי ממס בהתאם למספר עובדיהם, על מנת שיוכלו להעסיק עובדים נוספים. ההטבה הזו אמורה היתה להסתיים רק בשנת 2009. אולם בביטוח הלאומי סבורים כי הפסקתה עוד קודם לכן תחסוך למדינה כ-700 מיליון שקלים בשנת 2008, וכ-1.1 מיליארד שקלים בשנת 2009.
תחום נוסף שאותו מבקשים השניים לשנות הוא רף ההכנסה המירבית לתשלום דמי ביטוח. כיום, התשלום לביטוח לאומי עולה בהדרגה בהתאם לשכר, אך נעצר במשכורות הגדולות פי 6 מהשכר הממוצע במשק. הרצוג ובן שלום מציעים להגדיל את ההכנסה המרבית לתשלום, כך שבשנת 2009 ואילך הוא יעצר בשכר הגדול פי 7 מהשכר הממוצע.
על-פי תחזית של הביטוח הלאומי, שינוי הגדרת ההכנסה המירבית תכניס לקופת הביטוח הלאומי כ-190 מיליון שקלים נוספים בשנת 2008, והחל משנת 2010 ייתווספו כ-300 מיליון שקלים נוספים בכל שנה.
הרפומה המוצעת נועדה לאפשר הכללת מספר תיקוני חקיקה, בהם המשך תשלום של קצבת הבטחת הכנסה לנשים חד-הוריות, שמבקשות לצאת להכשרה מקצועית או לימודים. בנוסף, מציעים הרצוג ובן שלום להגדיל את מספר הילדים הזכאים לקצבת ילד נכה ולהעלות את גובה קצבת הזקנה ולהצמידהּ לשכר הממוצע במשק. השניים קוראים גם להקל את תנאי הזכאות לקצבת דמי האבטלה, ולשלם קצבה מלאה למובטל שמשתתף בהכשרה מקצועית (ולא 70% כמו שקיים היום - י.ב.), וכן להעניק מענק חגים, בגובה של עשרה אחוז מהשכר הממוצע במשק, לקראת פסח וראש השנה.
ד"ר בן שלום אמר כי "ההצעות באות לפצות, ולו במעט, על השנים הקשות של הקיצוצים בקצבאות, לתקן עיוותים ולשפר את רמת הקצבאות הקיימות. בתקופה שבה יש עליה ברמת החיים הכללית - ועלייה בשכר - זאת תהיה ציניות בהתגלמותה, להקפיא ולקצץ את קצבאות הקיום של האוכלוסיה הנזקקת. לפיכך, יש צורך לשפר את רמת החיים של מקבלי הקצבאות".
שר הרווחה הרצוג הוסיף כי "המימון לשורת ההטבות, יבוא מיישום רפורמות בטווח של שלוש השנים הקרובות בגביית דמי ביטוח לאומי מהעשירונים העליונים. אנו נשאף שלא לחרוג ממסגרת התקציב שנקבע. זהו צדק חברתי מחייב במציאות החברתית המאפיינת את ישראל היום. על-פי הערכות הביטוח הלאומי, מדובר בתקציבים בשיעור של כמיליארד שקלים בשנה".
![](/images/letter.png)
![](/images/arrow.jpg)
![צילום: קוקו קליק](https://images1.ynet.co.il/PicServer2/20022007/1127241/2_a.jpg)
![צילום: חיים צח צילום: חיים צח](https://images1.ynet.co.il/PicServer2/20122005/1001719/2_a.jpg)