"בנינו את הדי-אן-איי של הכדורגלן הישראלי, אחרי פגישות רבות שקיימתי מאז הגעתי לישראל. היה לי חשוב לא לעשות העתק-הדבק ממדינות כמו ספרד, גרמניה, הולנד או בלגיה. יש פה רקע אחר לגמרי". כך מעיד אחד האנשים המשפיעים ביותר כיום על עתיד הכדורגל הישראלי - המנהל הטכני ילה חוס.
תוך כדי הריאיון שלף ההולנדי דף שהכין, עם הרכיבים הנדרשים כנוסחה להצלחה: "יצירתיות, אינטליגנציה, תשוקה וגאווה לאומית. מהמקום הזה מתחילים לחפש את המועמדים הטובים ביותר, ולפתח את הכישרון שלהם".
חוס (51) הוא הראשון שקיבל את המנדט לבצע מהפך אמיתי בכדורגל הישראלי. בעבר דחה הצעה דומה, כשהועדף על פני וילי רוטנשטיינר, אך העדיף להישאר המנהל הטכני באקדמיה של אוטרכט. בתפקיד הזה שימש גם בנבחרות הצעירות של הולנד, שם טיפח בין השאר שחקנים כמו ממפיס דפאי ופרנקי דה יונג. בנוסף הספיק לאמן את נבחרת אסטוניה ושימש כמנהל טכני בפ.ס.וו איינדהובן ובצסק"א מוסקבה.
הצוות שבנה בישראל כולל את בוני גינצבורג ומשה סיני, יחד עם מאמני הנבחרות הצעירות - אלון חזן, גדי ברומר ואופיר חיים. במסגרת הפרויקט מתאמנים מאות ילדים בשלושה מרכזי מצוינות, שיורחבו בקרוב ל־12, בהשגחת 25 מאמנים של ההתאחדות. שלושה שנתונים כבר מאכלסים את האקדמיה בתנאי פנימייה במבואות ים. הכשרת המאמנים הועברה לאחריות המחלקה הטכנית והם עובדים בהתאם לתוכנית אימונים מיוחדת שנבנתה עבור כל המחלקות.
![אינפו (צילום: עוז מועלם) אינפו](https://ynet-pic1.yit.co.il/cdn-cgi/image/f=auto,w=740,q=75/picserver5/crop_images/2022/01/22/r1R7A6F6K/r1R7A6F6K_0_0_850_811_0_xx-large.jpg)
בריאיון נרחב, ראשון ובלעדי ל"ידיעות אחרונות" מאז הגעתו באוגוסט 2021, מפרט חוס את חזונו, מדבר על החיבור המיוחד עם ישראל, ומתייחס גם לגעגועים למשפחתו ולהתמודדות עם שיתוק המוחין של בתו: "הבכורה שלי בת 18, היא ילדה מאוד מיוחדת, אוהבת כדורגל ורוצה לבוא לפה. יש לנו התמודדות בחיים, והיא נותנת לי הרבה כוחות. הבן שלי (14) עבר מכדורגל לקראטה".
והאבא לא אוהב להתראיין?
"אני אחד שאוהב לעבוד בצל, אבל מבין שאני צריך להיחשף כמנהל הטכני של הנבחרות. האג'נדה שלי היא שיהיו סביבי רק אנשים חזקים, ולכן בניתי צוות כזה. המטרה היא לעלות בסופו של דבר ליורו 2028".
יש מדינה שהיא מודל לחיקוי?
"אני רואה למשל לאן הגיעה איסלנד שהשקיעה בתנאים טובים ובחינוך מאמנים. שחקנים שיצאו לאירופה לא קפצו ישר לליגות הגבוהות רק כדי לשבת על הספסל, אלא עברו דרך סקנדינביה ומשם התקדמו. אוכלוסיית אורוגוואי היא שליש מישראל ובפורטוגל היא דומה לזו שיש כאן, ותראה איפה הכדורגל שלהן. בשנות ה־90 הייתה פה הצלחה. יצאו לגיונרים, הייתה נבחרת טובה, מועדונים הצליחו באירופה, אפשר ללמוד מהעבר ולהסתכל על העתיד".
הקרוב או הרחוק?
"אמרתי ליו"ר אורן חסון, שמשקיע בנושא את כל כולו: 'אל תהיה מפוקס דווקא ביורו הבא'. אם נצליח נשמח כמובן, אבל המטרה היא לעוד שש שנים. עכשיו אני רוצה לקרב את רמת השחקנים הישראלים לאירופה, להגדיל את מספר הכדורגלנים ובעיקר את התשתיות פה. במדינה שיש בה חושך כבר בחמש אחה"צ, ואין מספיק מגרשים מוארים, אי־אפשר לעשות כלום. יש פה 9.2 מיליון תושבים ו־400 מגרשים. בהולנד יש 7,000 מגרשים ל־17 מיליון".
"ברוב המועדונים הקטנים באירופה המאמנים מתנדבים"
איך התרשמת עד כה מהכדורגל הישראלי?
"אני אדם שרואה רק חיובי, לא תשמע ממני דברים רעים. ברור שאם תשווה את כמות השחקנים מול המדינות הגדולות באירופה אנחנו מאחור, אבל פגשתי פה אנשים עם תשוקה ואמביציה לשנות את המצב".
עם רזומה עשיר כמו שלך, מה יש לך לחפש פה?
"בכל מקום בו עבדתי חיפשתי אנשים טובים עם רעיונות טובים ואפשרויות לגדול, והצלחתי לבנות בסיס מצוין שנחל הצלחה בשלב מאוחר יותר. אני בנאי, ויש בישראל פוטנציאל ענק".
"אמרתי ליו"ר אורן חסון, שמשקיע בנושא את כל כולו: 'אל תהיה מפוקס דווקא ביורו הבא'. אם נצליח נשמח כמובן, אבל המטרה היא לעוד שש שנים. עכשיו אני רוצה לקרב את רמת השחקנים הישראלים לאירופה, להגדיל את מספר הכדורגלנים ובעיקר את התשתיות פה. במדינה שיש בה חושך כבר בחמש אחה"צ, ואין מספיק מגרשים מוארים, אי־אפשר לעשות כלום. יש פה 9.2 מיליון תושבים ו־400 מגרשים. בהולנד יש 7,000 מגרשים ל־17 מיליון"
מה ההבדל הגדול בינינו לבין הכדורגל בהולנד?
"היסטוריה של למעלה ממאה שנה. מסורת. זה גורם לפיתוח מאמנים ולמועדונים שהפכו יותר מקצוענים. גם בהולנד התקשינו בעבר להתמודד עם מדינות גדולות כמו אנגליה, ספרד או גרמניה, בכל הקשור לתשתיות, למספר הפעילים או למימון אקדמיות לנוער. אחרי הגביע העולמי בברזיל 2014 כשזכינו במקום השלישי הגיע משבר. לכן אני וחבריי בנינו תוכניות חדשות, בסיטואציה של נפילה גם במועדונים. לפתח את הכדורגל הישראלי זה לא רק הנבחרות. צריך לבנות בסיס מגיל עשר ולא להתרכז רק בכישרונות־העל הנוכחיים. למועדונים יש חלק משמעותי בכך, 85 אחוזים, ולכן אנחנו מבקרים ומזמינים את נציגיהם אלינו. הם השותפים שלנו".
ועדיין קשה להשוות בין המועדונים המובילים לקטנים, או בכלל לפתח כדורגל כשמאמן שמעביר חמישה אימונים ומשחק בשבת משתכר בקושי 800 יורו.
"וזו הסיבה שאנחנו מגיעים לפריפריה. שלא תטעה, ב־80 אחוזים מהמועדונים הקטנים גם באירופה, המאמנים בכלל מתנדבים".
כמה חשוב ששחקנים צעירים ייצאו בגיל מוקדם לאירופה?
"קודם כל צריך להעלות את הרמה בישראל. 40 אחוזים מהאימונים צריכים לגעת בשיפור איכויות אישיות ולא בטקטיקה. ברגע שזה יקרה והשחקנים יתקדמו לחו"ל, יהיה להם קל יותר. כך הקפיצה לא תהיה רחוקה מדי. אתה חושב שאם נבחרת הולנד הייתה מתבססת רק על שחקנים מהליגה המקומית היא הייתה מצליחה? לא. וזה בדיוק מה שקרה אחרי המקום השלישי בברזיל. ההצלחה היא ששחקנים יהיו בליגות ובמועדונים טובים יותר, וזה לא קרה בהולנד כשלא עלינו ליורו או למונדיאל".
הדעה בקרב המאמנים הלאומיים היא שלגיונר שרק מתאמן בחו"ל עדיף על פני שחקן בליגת העל. אתה מסכים?
"לא, כי שחקן צריך קודם כל לשחק. המשחקים התחרותיים הם נקודת ההתחלה להצלחה".
"המצרכים המבוקשים ביותר הם טכניקה וחוכמה"
המעמד של המאמן ההולנדי באירופה בקריסה. החל מרונלד קומאן בברצלונה ועד ריימונד אטוולד, ארווין קומאן ופטריק ואן לוון בישראל.
"זה גם דיון גדול בתקשורת ההולנדית, אבל אתה חושב שברצלונה טובה יותר אחרי העזיבה של קומאן? יש לנו עדיין מאמנים טובים, ולפעמים זה עניין של דור. איטליה זכתה ביורו וכולם פתאום אמרו 'לכו אחריהם'. הכי חשוב לבנות דברים בהתאם לאקלים המקומי".
במכבי ת"א יש מדיניות של מאמנים זרים בלבד. אתה חושב שזר עדיף על ישראלי?
"תראה את כמות המאמנים הזרים בפרמייר־ליג, ומצד שני תראה את מכבי חיפה או הפועל באר־שבע עם מאמנים מקומיים נהדרים. יש מאמנים איכותיים גם בישראל וכל בעלים מחליט מה מתאים לו. בגדול, טוב שמאמנים מסתכלים זה על זה".
מי צריך להיות המאמן הבא של נבחרת ישראל?
"זה לא התחום שלי, וחשוב לעשות את ההפרדה בינינו לנבחרת הבוגרת. הדעה שלי לא חשובה. אני מאושר ממאמני הנבחרות הצעירות וממילת הגנאי פה - תהליך. אני יודע מה החזון שלנו".
אם יציעו לך את הנבחרת, כפי שהיה עם רוטנשטיינר, תיקח?
"ממש לא".
כשאתה רואה את רמת הזרים הנמוכה בליגה, זה לא פספוס שהצעירים פה לא משחקים?
"לא אשפוט את רמת הזרים, אני רק רוצה להעביר מסר, שיש פה מספיק כישרון. תשקיעו במחלקת הנוער ובמאמנים, תנו לשחקנים את האפשרות, והם יפתיעו אתכם. אם מביאים זרים טובים זה יעזור לפיתוח הכדורגלנים כאן. הפרמייר־ליג היא הליגה הטובה בעולם, בזכות היכולת להביא את הזרים הטובים ביותר. זה גם סייע לפיתוח השחקנים האנגלים והצלחת הנבחרות. תסתכלו על מחלקת הנוער שלכם, תנו צ'אנס לישראלים לפני שמביאים זרים, אלא אם הם משדרגים את הקבוצה משמעותית".
אתה בעד זימון שחקנים מהנבחרת הצעירה לבוגרת, גם אם אינם משחקים בה?
"צריך לבחון מה המשחקים החשובים ביותר להתפתח, ולפי זה להחליט. ברור שהנבחרת הבוגרת היא הגבוהה ביותר בהיררכיה, אבל חשוב גם שיתפתחו תוך כדי דקות משחק. הנבחרת הצעירה שלנו הובילה מול גרמניה, אבל אחרי 60־70 דקות, כבר לא התמודדנו עם המהירות, הרמה ומהלכי הכדורגל. וחשוב שיקבלו דקות משחק ברמה הבינלאומית".
"לא אשפוט את רמת הזרים, אני רק רוצה להעביר מסר, שיש פה מספיק כישרון. תשקיעו במחלקת הנוער ובמאמנים, תנו לשחקנים את האפשרות, והם יפתיעו אתכם. אם מביאים זרים טובים זה יעזור לפיתוח הכדורגלנים כאן. הפרמייר־ליג היא הליגה הטובה בעולם, בזכות היכולת להביא את הזרים הטובים ביותר. זה גם סייע לפיתוח השחקנים האנגלים והצלחת הנבחרות. תסתכלו על מחלקת הנוער שלכם, תנו צ'אנס לישראלים לפני שמביאים זרים, אלא אם הם משדרגים את הקבוצה משמעותית"
למה נבחרת ישראל תקועה כל כך הרבה שנים?
"אני מאמין בשחקן הישראלי, אולי אין כאן כמות של עשרות כישרונות־על כמו במדינות הגדולות, אבל יש פה שחקנים איכותיים. צריך להרים את רמת ליגות הנוער ולהוכיח יכולות במפעלים אירופיים. בחודש הבא נראה מבחן של מכבי ת"א מול איינדהובן. אחת הבעיות שצריך לתקן פה היא הפער בין צעירים שמסיימים גיל נוער לבוגרים. יש פה חלל שצריך למלא ולתת מענה לשחקנים עד גיל 23. ראיתי את נבחרת הנוער של אופיר חיים נגד ספרד ולא נפלנו מהם. שוב, אל תפחדו לתת לצעירים לשחק בבוגרים, זה קורה בכל העולם".
אחת הבעיות כאן היא שמנהלים מקצועיים או מאמנים מחפשים את השחקנים הגדולים והפיזיים, וכך היצירתיים והטכניים זזים הצידה.
"מסכים איתך לגמרי, בטח ביחס לשחקנים היצירתיים בחלק הקדמי. צריך להיות אתלטיים, לא פיזיים, ולתת הזדמנויות למצרכים המבוקשים ביותר - טכניקה וחוכמה. זה העתיד של הכדורגל הישראלי. יש פה שחקנים יצירתיים, אני רואה אותם בפריפריה או במרכזי המצוינות. אנחנו נגדיל את זה ממאות לאלפים, כי היכולות האישיות הן החשובות ביותר. זו מדינה קטנה וקל לתקשר עם כולם ולהגיב מהר".
ערן זהבי הוא דוגמה לפספוס של המערכת, שלא ידעה להביא אותו לאף אחת מהנבחרות הצעירות.
"גם לסטיבן ברחוויין לא היה מקום באיאקס, הבאנו אותו לאיינדהובן, והיום הוא משחק בטוטנהאם ובנבחרת הולנד. יש שחקנים עם עליות וירידות, וכאלה שמתפתחים בשלבים שונים של הקריירה. זהבי הוא שחקן אדיר. התייעצתי איתו ועם אלי דסה לפני המינוי שלי".
לסיום, מה אתה חושב על ישראל?
"מושלמת, אני מאוד אוהב אותה. אנשים פתוחים וחברותיים, כל סיפור השבתות הוא מדהים. הביחד, האקלים פה, האוכל. רק קשה לי עם זה שהמשפחה שלי בהולנד".