ת"ז: בת 43, נשואה ואמא לשלוש בנות, מתגוררת ברחובות.
רזומה: פסיכותרפיסטית, חוקרת ומנחה באוניברסיטה העברית. מומחית לטיפול בהפרעות קשב, מאבחנת ומטפלת במבוגרים ובילדים.
רובנו מכירים את תחום הפרעות הקשב אצל ילדים, אבל מתברר שהתופעה יכולה להתגלות גם בגיל מאוחר. ואז, מסבירה ד"ר שירלי הרשקו, זו מכה לא קלה. "מבוגרים צריכים לתחזק חיים שלמים - זוגיות, הורות, קריירה, פרנסה - וכאשר הם מגלים שיש להם הפרעת קשב ומתחילים לטפל בה, זה שינוי מהותי של כל חוויית החיים. הדבר בולט בעיקר אצל נשים, שמלקות את עצמן על זה שהן לא מספיקות הכל. כשמתגלה שהבסיס לבעיות היא הפרעת הקשב, כשהן מבינות שהן לא עצלניות או לא מספיק טובות - תיאורים שחוזרים על עצמם בשיחות איתן - אלא שמדובר בהפרעה נוירולוגית, ההקלה עצומה".
ואצל גברים?
"משום מה הם פחות מאשימים את עצמם ומצליחים לתפקד יותר ביעילות בתוך המצב".
בתקופה האחרונה מדברים הרבה על מצבים של חרדה ודיכאון. ד"ר הרשקו, שעסקה בכך בספרה רב־המכר "אנשי הקשב", ובימים אלה מפרסמת את הספר "זוגיות קשובה", מסבירה שהמקור יכול להיות הפרעת קשב: "בערך 50 אחוז מהאנשים עם הפרעות קשב סובלים מהפרעות כמו דיכאון, חרדה, הפרעות אכילה, התמכרויות, בעיות שינה, וגם מופיעות אצלם בשכיחות גבוהה יותר מחלות כמו אסתמה, אפילפסיה, אלרגיות, צליאק ועוד. כאשר מטפלים בהפרעות קשב, הסיכוי לדיכאון וחרדה פוחת".
הבשורה של ד"ר הרשקו היא שאבחון הפרעות קשב אצל מבוגרים יוצר שינוי תוך חודשים ספורים, גם במקרים שבהם עשור של טיפול פסיכולוגי לא עזר.
אבל איך לא מאבחנים את המבוגרים האלה כבר בילדות?
"כי יש ילדים אינטליגנטים שמצליחים לכסות על זה. בבגרות זה כבר יותר מסובך, וזה מתחיל לבוא לידי ביטוי באיך אני מתארגנת על החיים שלי, לא שוכחת מטלות, לא שוכחת פגישות, מקשיבה לבן הזוג וגם לבוס, מארגנת את הילדים ומספיקה את המשימות לעבודה. כשאנחנו הורים, המאמץ היום־יומי שדורש מאיתנו להחזיק הכל ממילא מתיש אותנו, אז תחשבי מה זה להחזיק את החיים האלה עם הפרעת קשב. לכן, אנשים מגיעים אלינו במצב של קריסה".
ועוד עם כל המסכים.
"חיכיתי להערה הזו. מסכים לא מייצרים הפרעת קשב. עם הפרעת קשב נולדים. אבל הם בהחלט מחריפים אותה".