לאחר ארבעה חודשי מלחמה כבר ברור שיש ענפים שהפיצוי שניתן לכלל המשק ושמתייחס להוצאות קבועות לא יספיק כדי להשאיר אותם בחיים. מדובר בענפים שמאז 7 באוקטובר הפעילות בהם צנחה ממאה לאפס, כמו למשל ענף התערוכות, שמעסיק 12 אלף עובדים באופן ישיר ויותר מ־100 אלף עובדים בסך היקפי – אבל מאז השבת השחורה הפעילות בו נעצרה לגמרי, ואין צפי לחזרתה.
גם ענף התיירות, שהוא ענף השירותים הרביעי בישראל, נכנס לעצירה כמעט מוחלטת. ענף האטרקציות רק מחכה שהגלגל הענק של המציאות יחזור להסתובב, אבל עוד לא ברור מתי זה יקרה. וענף נוסף שנעצר לחלוטין הוא תיירות המרפא ששיגשג בישראל בהיותו מבוסס על מבקרים שנכנסים לארץ לטובת שירותים וטיפולים רפואיים.
באיגוד לשכות המסחר עוקבים בדאגה אחרי הענפים המדוברים, לא מבינים מדוע לא מבדלים באוצר את סוג הסיוע שכל ענף מקבל במקום להמשיך לייצר מתווים כלליים שלא מסייעים לכולם.
במשק נהוגים שני מסלולי פיצויים עיקריים – אדום וירוק. במסלול האדום נמצאים תחומים שיושבים, למשל, בעוטף ישראל ורשאים להגיש בקשה לפיצוי ללא תוקף בזמן אם יש ירידה בהכנסות בשל מצב ביטחוני כזה או אחר, או למשל בזמן הקורונה. מסלול הפיצויים הירוק פועל לפי חישוב הירידה בהיקפי המחזורים - וכאן נוקטים בפיצוי של השבת החלק היחסי של הוצאות העסק.
ישראלה מני, סמנכ"לית כלכלה ומסים באיגוד לשכות המסחר: "באה המדינה באוקטובר השנה וחילקה את הירוק לשני סוגים – ירוק במרכז הארץ - שיקבלו החזר רק בגין הוצאות, וירוק בסביבת העוטף - שיקבלו פיצוי על בסיס ירידה במחזורי פעילות עסקיים. אבל כרגע יש תחומים שאין בהם צפי להכנסות. למשל, טיפולי מרפא".
לדברי מארק כצנלסון, יו"ר האגודה הישראלית לתיירות מרפא, "הירידה במחזור היא מעל 90%. המחזור ב־2019, טרום קורונה, עמד על 1.5 מיליארד שקל, לאחר הקורונה זה התייצב סביב מחצית מזה, וכעת רוב העובדים הוצאו לחל"ת".
ענף נוסף שבו יש ירידה חדה בהכנסות הוא ענף האטרקציות. ד"ר עו"ד אופיר מילר, יו"ר התאחדות האטרקציות בלשכת המסחר (הבעלים של הכדור הפורח שבפארק הירקון) אומר שההערכות מדברות על ענף שמגלגל קרוב למיליארד שקל בשנה. "המחזור ירד לפחות ב־50%. העסקים באזורי העימות מושבתים לגמרי. בשאר חלקי הארץ רוב האתרים סגורים במהלך השבוע, ובסופ"שים יש קצת תנועה. המצוקה הגדולה היא עם המבט קדימה, בשלב הזה של השנה אנחנו עובדים בעיקר עם ועדי עובדים וגופים מוסדיים, כמובן שבמצב הנוכחי אין פעילות גם מולם, לא נסגר כמעט כלום".
ענפים נוספים שנפגעו קשה: מלונות שפונים לתיירות חוץ ולצליינים ועוד. "זה לא רק שעד כה הם רשמו אפס הכנסות, אלא שגם הסיכוי להכנסות קרובות הוא נמוך", אומרת מני. לדבריה, יש לפתח דיאלוג לפיצויים בענפים הללו ולהבטיח להם החייאה לחודשים הקרובים.
לדברי מני "צריך לחשוב על נוסחה שתדאג לכך שהעסקים האלה לא יקרסו. מה עושים המפיקים, מה עושים מעצבי התערוכות, מה עושים מדריכי התיירים? יש בתחומים האלה עובדים שצריך לשמור עליהם. גם עסקים במרכז הארץ חווים ירידה וגם לגביהם צריך למצוא מנגנון שימדוד את הירידה במחזורים, ועל פי זה לתת להם פיצוי. אפשר כמובן להגביל את הפיצוי בזמן, אבל חובה לקבוע קריטריונים, כדי לאפשר פרנסה לאנשים".
גלעד שאולוף, מנכ"ל "אברהם הוסטל" מהתאחדות בתי המלון שבאיגוד לשכות המסחר, מדגיש שצריך לערוך בידול בסיוע גם בתוך ענף המלונאות והתיירות עצמו. כך למשל, אין דין המלונות שמלאים במפונים ויש להם אתגרים גדולים משל עצמם, כמו למשל הצורך לחדש לא מעט שטחים ציבוריים וחדרים לאחר שהות של הרבה מפונים, ילדים ומשפחות, לעומת מלונות שנמצאים באזורים שפונו והם סגורים כבר ארבעה חודשים, למשל, מלונות מטיילים בצפון.
לדבריו מתוך ארבעה סניפים בארץ של אברהם הוסטל - אחד נסגר לחלוטין (בנצרת, ע.ל), ושלושה ירדו בכ־75% מהמחזורים שבשגרה. ובנוסף, חברת הטיולים אברהם טורס ירדה ב־100% ומ־7 באוקטובר סגורה ללא צפי קדימה. מבחינת ענף המלונאות יש מלונות שנמצאים בתווך – כמו מלונות בוטיק קטנים שיש בהם אפס תיירים כי אף אחד לא טס עכשיו לישראל, וגם הקהל המקומי לא מזמין עכשיו חופשה במלון בוטיק.
"אנחנו למשל מתבססים על 80% תיירות נכנסת, כך שגם אחרי שהמלחמה תסתיים ייקח זמן עד שידרכו פה תיירים. אבל המדינה, שיודעת מה החשיבות הכלכלית של התחום הזה, צריכה לשמור על עסקי התיירות ולתת ודאות קדימה למלונות ולתיירות הנכנסת. עוד לא קיבלנו את הכסף על דצמבר ואנחנו ממשיכים לשלם שכירויות, כוח אדם והוצאות. נכון, נקבל אותו מתישהו, אבל אם המדינה תזרים כבר היום כסף זה יהיה מהותי וייתן לנו חמצן, כי גם השנה הקרובה הולכת להיות נוראית מבחינת תיירות נכנסת, לאפריל ולמאי כבר יש ביטולים, וגם אם המלחמה תסתיים בעוד חודשיים - ייקח זמן עד שתיירים יחזרו".
איך אתם משלמים לעובדים?
"לא קל, ולכן אני לא מצליח להבין למה לא מאפשרים בארץ את המתווה של חל"ת גמיש שעובד מצוין באירופה. תנו לנו להעסיק את האנשים המקצועיים שלנו חלק מהשבוע ותממנו אתם חלק קטן מימי העבודה בשבוע. אחרת, זה אומר לאבד אותם ולצאת לגיוסים חדשים".
"צריך לחשוב על נוסחה שתדאג לכך שהעסקים האלה לא יקרסו. מה עושים המפיקים, מה עושים מעצבי התערוכות, מה עושים מדריכי התיירים? יש בתחומים האלה עובדים שצריך לשמור עליהם".