ירידה של 30% בהשקעות ובמספר המשקיעים הזרים בהייטק הישראלי, ומהפך ביחס של עובדי ההייטק העולמי כלפי ישראל – אלה עיקרי דוח מכון RISE Israel (לשעבר SNPI) על השפעות מלחמת חרבות ברזל על ההייטק הישראלי אחרי חצי שנה. מכון RISE הוא מכון מחקר ומדיניות עצמאי, שבראשו עומדים היו"ר יוג'ין קנדל, מי שהיה ראש המועצה הלאומית לכלכלה, והמנכ"ל אורי גבאי, לשעבר סמנכ"ל האסטרטגיה ברשות החדשנות.
לפי הדוח המדאיג, לצד ההשקעות בחברות טכנולוגיה ישראליות, שירדו דרמטית ביחס לחצי השנה שלפני המלחמה, נרשמה גם ירידה של 23% במספר המשקיעים הזרים. לצד הירידה הזו, נרשמה ירידה גדולה עוד יותר, של 30%, במספרם של המשקיעים הישראלים.
סך ההשקעות בהייטק ברבעון האחרון עמד על 1.6 מיליארד דולר - הקצב הנמוך ביותר מאז 2015. מחצית מההשקעות היו בשש חברות בלבד, שגייסו 100 מיליון דולר ויותר. ללא חברות אלה, סך ההשקעות היה עומד על 864 מיליון דולר בלבד.
עוד מצביע הדוח על כך שהיחס ("הסנטימנט") של העובדים והמשקיעים בהייטק העולמי, שזינק לטובת ישראל אחרי 7 באוקטובר – ירד משמעותית, וחודשיים אחר כך כבר ניכר היפוך מגמה חד.
מחברי הדוח בחרו לבדוק באופן מיוחד את השפעת המלחמה על חברות טכנולוגיה בקריית-שמונה שתושביה פונו מהעיר – בהן חברות בתחומי מדעי החיים, אגריטק, פודטק וקלינטק, שלחלקן מעבדות ואף מתקני ייצור. כולן מדווחות על הוצאות גבוהות, בעיקר בשל הצורך לעבור ליישובים אחרים בתקופת המלחמה: שכירת מקום חדש, רכישת ציוד, הסבת משרדים למעבדות ועוד. החברות מדווחות גם על עיכובים בשיתופי פעולה עם חברות אחרות, על זמני אספקה ארוכים מאוד של חומרים וציוד מחו"ל, על קשיים בגיוס הון ועל היעדר תוכנית סיוע ייעודית.
לפני כשבוע פירסם גם ארגון סטארט-אפ ניישן סנטרל (SNC) דוח משלו על אותה תקופה, שמסקנותיו היו חיוביות ואופטימיות יותר. לפי SNC, תעשיית ההייטק במלחמה אמנם לא צומחת אך מתפקדת: קצב ההשקעות בסטארטאפים התייצב על חצי מיליארד דולר בחודש מאז החלה המלחמה, הגיוסים הגיעו ל-3.1 מיליארד דולר ב-220 סבבים, ומתחילת המלחמה נמכרו 9 חברות ב-100 מיליון דולר ומעלה: "תחום ההשקעות הפרטיות מתפקד רע כמו בארה"ב, אך לא גרוע ממנה".
ב-SNC ציינו, עם זאת, כי עיקר הגיוסים במחצית השנה האחרונה נעשו בתחום הסייבר, שמגלה יציבות יחסית. תחומים נוספים שבלטו בגיוסים הם פינטק ותוכנה ארגונית. 11 מתוך 20 קרנות ההון סיכון החדשות שהוקמו בארץ הן קרנות חירום שהוקמו כדי לסייע לסטראטאפים שנפגעו מהמלחמה.
לדברי מנכ"ל מכון RISE Israel אורי גבאי, מלחמת חרבות ברזל החריפה את המשבר בהייטק הישראלי, שהחל עם ההאטה הגלובלית והעמיק עם הרפורמה המשפטית. לדבריו, מדובר במגמות "שמחזירות את ההייטק הישראלי שנים אחורה, תוך תלות הולכת וגדלה בחברות בודדות שמגייסות הון משמעותי". גבאי מציין במיוחד את הפגיעה בתדמית הענף במדינה: "עלינו לזכור שההייטק הישראלי נשען ברובו על השקעות זרות, וככל שמשקיעים זרים יחששו להשקיע בישראל - אנו עלולים להידרדר לשפל שממנו יהיה קשה להתאושש".
היחס החיובי של העובדים והמשקיעים בהייטק העולמי, שזינק לטובת ישראל אחרי 7 באוקטובר – ירד משמעותית, וחודשיים אחר כך כבר ניכר היפוך מגמה חד