![צילום: גיל יוחנן, גבי מנשה צילום: גיל יוחנן, גבי מנשה](https://images1.ynet.co.il/PicServer2/20122005/783541/mevaker_ot.jpg)
המבקר: מחדלי המשטרה פוגעים בשלטון החוק
מבקר המדינה יוצא נגד "היד הקלה" של המשטרה בגניזת תלונות של אזרחים, ואי ניצול מנגנונים חלופיים כמו השיטור הקהילתי. "המחדלים הללו פוגעים באיכות החיים של התושבים, בכוח ההרתעה של המשטרה ובשלטון החוק". מהמשטרה נמסר: כבר נקטנו צעדים במטרה לייעל את עבודת החקירות ואת שיטת הטיפול בתלונות
המבקר מיכה לינדנשטראוס מציין שלמרות העומס המוטל על המשטרה לנוכח העלייה בהיקף הפשיעה, היא לא פעלה לפי מדיניות אותה גיבשה בסוף שנות התשעים – מדיניות ה"תעדוף". מטרת מדיניות זו היתה לייעל את עבודת המשטרה ולהעביר את הטיפול בתלונות שהוחלט לגנוז לידי מנגנונים חלופיים, כמו הרשויות המקומיות, משרד הסיור ומרכזי השיטור הקהילתי. אולם בפועל, מציין המבקר, ההסתייעות במרכזי השיטור הקהילתי, שיכולים לפעול לגישור בין הצדדים ולהוות תחליף נאות לחקירה שתיגנז, מעטה מאוד.
המבקר תוקף בחריפות את התנהלות המשטרה ואומר: "המחדלים ביישום מודל התעדוף ואי פיתוח מנגונים חלופיים פוגעים באיכות החיים של התושבים, בכוח ההרתעה של המשטרה ובשלטון החוק".
בהקשר זה הוא מותח ביקורת גם על היועץ המשפטי לממשלה שלא השתתף באופן פעיל בגיבוש ונקיטת מדיניות בכל הנוגע לקביעת העבירות שלא ייחקרו, ולא פעל לפיתוח מנגנוני טיפול חלופיים.
מתברר כי המשטרה לא מתאמצת גם למנוע סטיגמה פלילית מאנשים. "על המשטרה לתת את דעתה על הדרך למניעת סטיגמה פלילית מחשודים שתלונות נגדם נגנזות ללא חקירה", מציין המבקר. בפועל הדבר אינו מתבצע כראוי. ממדגם שערך המבקר, שבדק כ-800 תיקים שנפתחו בשנת 2004, עולה כי לגבי 31% מהתלונות שנגנזו ללא חקירה (תיקי אי-תביעה) הוזנו פרטי החשוד לרישומים המשטרתיים אף שהוא לא נחקר.
עוד עולה מהמדגם שערך המבקר כי נגנזו ללא חקירה כ-34% מהתיקים אף שהיה מקום לברר לפני קבלת ההחלטה פרטים נוספים על החשוד או על נסיבות העבירה. כמו כן נמצא שלמרות החובה לנמק את ההחלטות, ב-42% מהתיקים לא פורטו כלל הנימוקים לגניזת התלונה או שההנמקה היתה לא מספקת. "יש בכך פגיעה בכללי מינהל תקין ועולה חשש שגניזת תלונות ללא חקירה נעשית ב"יד קלה", קובע המבקר.
המשטרה: כבר יישמנו חלק מההערות
המשטרה מסרה בתגובה כי היא מתנגדת למתן סמכויות חקירה בפלילים לגורמים שמחוצה לה. זאת בגלל החשש ש"ביזור סמכויות החקירה יכרסם במקצועיות המשטרה". בנוגע לפיתוח מנגנוני טיפול חלופיים להליך הפלילי, נמסר כי דווקא "הוגבר שיתוף הפעולה עם האגף לקהילה ומשמר אזרחי".
במשטרה התייחסו גם לביקורת על מודל התעדוף, ומסרו כי על מנת להפחית עומס על תחנות המשטרה וכדי לייעל את עבודתה גיבשו בארגון מדיניות של ניתוב ותעדוף תיקים במשרדי החקירות.
"לאחר מספר שנים של יישום מאז כניסת תוכנית התעדוף לתוקף, נערכו ביקורות על ידי חטיבת החקירות במשטרה, שהעלו ממצאים דומים לדו"ח מבקר המדינה. על סמך ממצאם אלו החליטו על צעדים במטרה לייעל את עבודת החקירות ואת שיטת התעדוף, ביניהם ביטול סיווג אי התביעה החל מחודש ינואר 2007, שימת דגש על יותר תיקים עם ראיות בעבירות משפיעות, וביטול רשימת העבירות לסגירת תיקי החקירה על ידי הרחבת שיקול הדעת לראשי משרדי החקירות לגבי התיקים אשר ייחקרו. צעדים אלו יענו בין היתר על הליקויים המופיעים בדו"ח המבקר", נמסר.
גורמים בכירים במטה הארצי אמרו בתגובה לדו"ח: "לא היינו צריכים להמתין לדו"ח כדי להסיק את המסקנות. בתהליך התחלנו כבר מזמן וכדי שהמשטרה תתחיל בתהליך כזה נדרשות שנים של עשייה". עוד אמרו הגורמים כי מרבית הבעיות שצויינו בדו"ח כבר יושמו ושונו, "לדוגמא בנושא קהילה ומשטרה, למשקים עצמם יש כיום אפשרות להתחיל כבר בתהליך ראשוני של פתיחה בחקירה על מנת להיטיב את השירות לציבור. עם זאת חשוב להבין כי המשטרה מתמודדת עם עומס בלתי סביר. בעוד ישנם במצבת כוח האדם 1,800 חוקרים, מתקבלות מדי שנה במערכת חצי מיליון תלונות בשנה".
![](/images/letter.png)
![](/images/arrow.jpg)
![צילום: חיים צח צילום: חיים צח](https://images1.ynet.co.il/PicServer2/20122005/777060/3_a.jpg)
![צילום: ישראל סמיונסקי צילום: ישראל סמיונסקי](https://images1.ynet.co.il/PicServer/22559/2_a.jpg)
![צילום: סי די בנק צילום: סי די בנק](https://images1.ynet.co.il/PicServer2/03072003/354528/1_a.jpg)