עלייה חדה במספר התלונות: דו"ח הביקורת על תובעים מטעם המדינה
מהדו"ח של הנציב דוד רוזן עולה כי 79 תלונות על מייצגי המדינה נמצאו מוצדקות - שהן 22% מסך התלונות. בין המקרים שפורטו בדו"ח: צעירים שנעצרו אחרי שהזמינו משטרה כדי להתלונן על אלימות, ופגמים חמורים בהתנהלות הפרקליטות במשפטי שוד ורצח
בדו"ח השנתי של נציבות תלונות הציבור על מייצגי המדינה בערכאות (פרקליטים, תובעים משטרתיים וכו)' לשנת 2018 שמפורסם הבוקר (א') נמצא כי כ-22% מהתלונות שהוגשו נגד מייצגי המדינה נמצאו מוצדקות.
לקריאת דו"ח הביקורת של נציבות תלונות הציבור - לחצו כאן
עוד עולה כי נרשמה עלייה חדה במספר הפניות לנציב תלונות הציבור על מייצגי המדינה, השופט (בדימוס) דוד רוזן. הדו"ח מפרט כמה מקרים חמורים בהתנהלות תובעים ופרקליטים מטעם המדינה.
הנציב רוזן, שמוסמך בחוק לברר תלונות על התנהלות מייצגי המדינה בערכאות במסגרת מילוי תפקידם, הגיש את הדו"ח לשרת המשפטים, ח"כ איילת שקד, וליועץ המשפטי לממשלה, ד"ר אביחי מנדלבליט.
במהלך שנת 2018 הושגו לנציבות 511 פניות, מתוכן 367 הוגדרו תלונות, לעומת 356 פניות ב-2017. מדובר בעלייה של יותר מ-43%. גם מספר התלונות נגד מייצגי המדינה עלה בהתאמה. בכ-90% מהתלונות, הסתיים הטיפול במהלך 2018, וניתנה בהן החלטה. הזמן הממוצע לבירור תלונה עמד על כ-35 ימים וחצי בלבד.
ב-26 תלונות לוו בהמלצה אופרטיבית בצידן - פי 2 מהשנה הקודמת. מתוך 79 התלונות שנמצאו מוצדקות במהלך שנת 2018, 62 התייחסו לפרקליטות, תשע תלונות התייחסו לתובעים המחזיקים בהסמכה או בייפוי כוח מטעם היועץ המשפטי לממשלה, שבע תלונות התייחסו למשטרה (התביעה המשטרתית ויחידת ההסדר המותנה) ותלונה אחת התייחסה ליועמ"ש.
הזמינו משטרה לאחר שהותקפו - ונעצרו
במקרה אחד נרשמה הערה פיקודית לתחנת משטרה מצד אגף החקירות והמודיעין, לאחר ששני צעירים מהעדה האתיופית נעצרו ואף נפתחו נגדם תיקים פליליים – למרות שהותקפו וביקשו את עזרת המשטרה.
מהדו"ח עולה כי אחד משני הצעירים, שהיו חיילים בזמן שאירעה התקרית, הותקף על ידי מאבטח בזמן בילוי במועדון. כשהזמין משטרה למקום, זכה להתעלמות מצד השוטרים שהוקפצו למקום. הוא נאלץ להתקשר שלוש פעמים נוספות עד שזכה להתייחסות נוספת, שכללה את העלאתו לניידת משטרה.
לאחר שביקש לבטל את התלונה ועזב את הניידת השוטרים שהגיעו למקום רדפו אחריו, הכו אותו, אזקו אותו והובילו אותו לתחנה. חברתו, שהבחינה בנעשה וניסתה לסייע, נאזקה ונעצרה למשך הלילה. למרות שסבלה מכאבים עזיםב מעצר, כל בקשותיה לקבלת טיפול רפואי סורבו ושוטרי התחנה מנעו ממנה להתפנות לשירותים.
נגד השניים נפתחו תיקים פליליים בחשד להפרעה לשוטר במילוי תפקידו - ומקורבנות עבירה הפכו לחשודים. יותר משנה וחצי חלפה לפני שהתקבלה החלטה בנושא.
הנציב קבע בהחלטתו כי מדובר בתלונה מוצדקת: "לא ניתן להסכים עם המתנה ארוכה שכזו. מדובר בשני צעירים נורמטיבים שהושפלו על ידי שוטרים, הבחור אף הוכה על ידי השוטרים, ובסופו של יום גם נאזקו כאחרוני העבריינים". בעקבות בירור התלונה הוחלט על סגירת התיק כנגד הבחור, ב"היעדר אשמה פלילית".
הפרקליטות מסרה מידע שגוי והסתירה "ראיית זהב" מההגנה
במקרה נוסף קבע הנציב כי נפל פגם בהתנהלות הפרקליטות במסגרת משפט על שוד בבית המשפט המחוזי בירושלים. סנגורו של הנאשם בשוד קשישה טען הפרקליטות הטעתה את ההגנה ואת בית המשפט כשהסתירה קביעות על מהימנות של מדובב, שהיה "עד מפתח" בפרשה. עקב הפגמים שהתגלו, המליץ הנציב בפני פרקליט המדינה להפיק הלקחים המתאימים ולרענן ההנחיות הרלוונטיות למניעת מקרים דומים בעתיד.
המדובב טען שראה סימוני ידיים של הנאשם בתא המעצר שכביכול מפלילים אותו. נטען כי הפרקליטות הסתירה את עובדת קיומה של תצפית לתא המעצר, ונמנעה מגביית עדויות מהשוטרים המתצפתים - שכלל לא ראו את סימוני הידיים.
טענה נוספת הייתה חיסיון על "ראיית זהב" מההגנה. הסנגור טען כי לפי חומר הראיות, המדובב שיקר בבית המשפט ביחס לקיומם של סימוני ידיים של הנאשם. כאמור השוטרים שתצפתו לא הבחינו בהם.
נטען שכל זה היה ידוע לפרקליטות עוד קודם להגשת כתב האישום. אך במקום להימנע מהגשתו, היא פעלה למנוע את גילוי השקרים, והסתירה זאת. הפרקליטות טענה כי לא סברה שהמדובב אינו דובר אמת, ועל כן, ממילא לא ביקשה להסתיר זאת.
הנציב ביקר קשות את הפרקליטות וכתב כי "דבר קיומה של התצפית – על עדויות השוטרים שאיישו את העמדה – לא נגלה להגנה. 'ראיית זהב' זו נחשפה, בסופו של יום, 'בשגגה' והעצימה טיעוני הסנגור, שהובילו בסופו של יום לזיכוי הנאשם, ובכך מנעו הרשעת אדם בעבירת פשע חמור".
פגמים חמורים בהתנהלות הפרקליטות בניהול תיק רצח
עפאף גילאוי, אישה שהואשמה ברצח אישה מיפו בשם רים מוסלמי לפני ארבע שנים, שוחררה אחרי שלוש שנות מעצר, לאחר שלקראת סוף המשפט הוחלט כי בשל קשיים ראייתיים אי אפשר יהיה להביא להרשעתה ברצח. היא הורשעה בהסדר טיעון בעבירה קלה בלבד. הנציב רוזן מתח ביקורת חריפה על הפרקליטות בתיק, לאחר שסנגוריה של הנאשמת הגישו תלונה בנושא.
הנציב ביקר את הפרקליטות, בין היתר, על הוצאת ראיה מחזקת בית המשפט ללא אישורו או ידיעתו של הבית המשפט. וקבע כי "תחושה בלתי נוחה של התנהלות לא ראויה, שהיה בה כדי להסתיר ולחסות פעולות תביעה במהלך פרשת ההגנה, מעיני ההגנה ומעיני בית המשפט".
בנוסף ביקר הנציב מקרה שבו פנו הפרקליטות לשב"ס לקבלת דגימה מכתב ידה של הנאשמת, והצהירו שלא שוחחו עם גורמים בשב"ס בנושא. הנציב קבע כי הפרקליטות המטפלות הצהירו לשאלות בית המשפט עובדות לא מדויקות. "נפל פגם חמור בהתנהלותן של הפרקליטות המטפלות", כתב רוזן. בנוסף מצא כי יש להתחשב במעט בהודעת ההבהרה שנתנו הפרקליטות באותו יום.
בעקבות הפגמים: המלצה על נקיטת צעדים מנהליים או פתיחת חקירה
לראשונה, נדרש השנה הנציב לתת המלצות לנקיטת צעדים מנהליים שונים נגד פרקליטים ותובעים שבהתנהלותם נפלו פגמים חמורים, ואפילו פתיחת חקירה. בין היתר, בעקבות המלצת הנציב בפני פרקליט המדינה תיבחן סוגיית המשך שירותו של שוטר שהורשע בעבירת שיבוש מהלכי משפט על ידי הפרקליטות.
לגבי בחינת המשך פעילותם של שוטרים שמתנהל נגדם הליך בגין אלימות ותקיפת אזרחים, המליץ הנציב על הוצאת הנחיה אשר תבחן פעילותם באופן שלא יבואו במגע עם אזרחים, עד לקבלת החלטה בעניינם. מפכ"ל המשטרה היוצא, רנ"צ בדימוס רוני אלשיך, הודיע על קבלת ההמלצה.
הנציב פרסם המלצה כללית התלונות בנוגע לאופן סגירת תיק נגד חשוד. בעקבות המלצת הנציב כי הודעה לחשוד על סגירת תיק חקירה נגדו על ידי הפרקליטות, תימסר לו בד בבד עם קבלת החלטת הסגירה, ללא קשר להעברת התיק למשטרת ישראל. פרקליט המדינה הודיע כי תוצא הנחייה חדשה בנושא.
הניצב, השופט בדימוס דוד רוזן, כתב: "ככל שתגדל מודעות הציבור לעשייתה הטובה של הנציבות, כך יהיה בכוחה של הנציבות לבצע מלאכתה נאמנה, תוך שמירה על זכויות האזרח וטיפול בכשלים ובליקויים, נקודתיים ורוחביים, המחייבים תיקון ושיפור בכלל הגופים המבוקרים, במטרה להביא לביצור מעמד מערכת המשפט בישראל".
שרת המשפטים, איילת שקד, מסרה: "דו"ח זה מוכיח את האפקטיביות של פעולות הנציב רוזן. אני בטוחה שהפרקליטות וגופי התביעה ילמדו את הדוח היטב ויטמיעו את הדרוש תיקון".
היועץ המשפטי לממשלה, ד"ר אביחי מנדלבליט, מסר: "ביקורת בונה והוגנת חותרת לתיקון ליקויים מתוך התבוננות נכונה בתפקידם החשוב והרגיש של מושאי הביקורת, ומתוך הבנה כי מערכת הנתונה לביקורת אפקטיבית והוגנת היא מערכת איתנה ואחראית אשר זוכה בכך לאמון הציבור".
הפרקליטות מסרה בתגובה לליקויים במשפט הרצח: "כפי שכבר מסרנו בעבר, הפרקליטות תלמד את ההחלטה, תתייחס לכל ההיבטים שעולים ממנה ותפיק את הלקחים הנדרשים. חלק מהלקחים כבר יושמו, במסגרת הנחיית פרקליט המדינה שהתייחסה לדרך התיעוד של ראיונות עדים. חשוב להדגיש כי הנציב קבע שהפרקליטות פעלה בתום לב וללא כוונת זדון".
ממשטרת ישראל נמסר: "ממצאי הדו"ח ביחס למשטרה מעודדים במיוחד, בפרט נוכח העובדה שכ-90% מהתיקים הפליליים בישראל מנוהלים על ידי התביעה המשטרתית (עשרות אלפים מדי שנה). בעוד שרק 6% מהתלונות שטופלו בנציבות בשנה החולפת היו כלפי גורמי תביעה או חקירה של המשטרה, 23 תלונות בלבד כשפחות משליש מהן (שבע בלבד) נמצאו מוצדקות. ככל שעלו לאורך השנה מקרים חריגים בודדים ונקודתיים, אלו נלמדו ונבחנו כבר אז, ובמידת הצורך הופקו הלקחים הנדרשים בהתאם.
לגבי המקרה שמוזכר בכתבה (מעצר הצעירים שביקשו להתלונן על תקיפה, ג.מ) נמסר: "מדובר באירוע חריג שהתרחש לפני כשלוש שנים, שבמסגרתו אדם שהיה שרוי בגילופין הותקף בידי מאבטח במועדון. עם הגעת ניידת משטרה, איים וגידף את השוטרים וסירב לעיכוב יחד עם חברתו והובא לחקירה בתחנת המשטרה, שבסיומה שוחרר. הטיפול במקרה נבחן על ידי כמה גורמים במשטרה ומחוצה לה, ובהתאם הופקו הלקחים הנדרשים. הוחלט לסגור את התיק בעילה של היעדר אשמה פלילית ולאחר בחינת הטענות שהושמעו כלפי השוטרים על ידי מח"ש - תיק החקירה נסגר".
![](/images/letter.png)
![](/images/arrow.jpg)
![צילום: עופר עמרם צילום: עופר עמרם](https://images1.ynet.co.il/PicServer5/2017/08/29/7999274/79992668942557183103no.jpg)