65 שנה אחרי: 62% - הסכם הסטטוס-קוו רלוונטי
העימותים בענייני דת ומדינה הפכו להיות דבר שבשגרה, אולם סקר ynet-גשר מגלה שרוב הציבור מקבל את עקרונות הסטטוס-קוו, בשינויים קלים. הנושא השנוי ביותר במחלוקת הוא המונופול הדתי בעניין נישואים וגירושים
לפני 65 שנה, ב-19 ביוני 1947, נחתם מסמך הסטטוס-קוו ששיגר דוד בן-גוריון לראשי "אגודת ישראל". מאז, המחלוקות והעימותים בענייני דת ומדינה הפכו לשגרה – בזירה הפוליטית, במגרש המשפטי וגם ברחוב. ולמרות זאת, נראה שרוב הציבור מרוצה למדי מהמצב הקיים. מסקר ynet-גשר עלה כי 62% מציבור היהודי בישראל סבור שמסמך הסטטוס-קוו רלוונטי גם בימינו - בשינויים קלים, אם בכלל.
עוד בערוץ היהדות - קראו:
- מדוע הילדים שלי כבר לא ייחשבו יהודים/ איילה
- ריבית זה רק לחילונים?/ טלי פרקש
- הקיצונים מרוצים מהגרפיטי ביד ושם: "פגעו בכלב - והוא צעק"
הסקר נערך על-ידי מכון המחקר "פאנלס", באמצעות פאנל המשיבים האינטרנטי Panel4all וכלל 300 משיבים - מדגם מייצג של האוכלוסייה היהודית ישראל. טווח טעות הדגימה המרבית הוא 5.7%.
מכתב הסטטוס-קוו עסק בארבעה נושאים מרכזיים: קביעת שבת כיום המנוחה הלאומי, שמירה על כשרות במטבחים של מוסדות ממלכתיים (כמו הצבא, למשל), שמירה על מערכת משפט יחידה העוסקת בנישואים וגירושים, ואוטונומיה בחינוך לכל מגזר.
42% מהנשאלים סברו כי ההסכם רלוונטי גם כיום, בכפוף לשינויים קלים. 20% נוספים מוכנים לאמץ את המכתב כפי שהוא. לעומתם, 32% טענו כי הסטטוס-קוו כבר אינו רלוונטי - מהם 21% הדוגלים בהפרדת הדת ממדינה, ו-11% שהיו מנסחים הסכם חדש ועדכני יותר. לשאר המשתתפים בסקר אין דעה בנושא.
פילוח להגדרות דתיות מלמד כי רוב החרדים (76.5%), הדתיים (91%) והמסורתיים (76%) תומכים בהסכם הסטטוס-קוו גם כיום - כמו שהוא או בשינויים קלים - ואילו רוב החילונים (51%) מתנגדים לו (17% דורשים ניסוח מחדש ו-34% רוצים הפרדת דת ממדינה).
55%: נגד המונופול האורתודוכסי
ביחס לסעיף הראשון במכתבו של בן גוריון לחרדים, לפיו השבת היא יום המנוחה הרשמי של מדינת ישראל, אמרו 81% כי אין לשנות זאת – בהם 65% המסבירים זאת בצורך לשמר את המסורת היהודית ו-16% - בגלל ההרגל.
לעומתם, 16% סברו כי יש לשנות זאת: 9% התומכים ביום חופשי לפי בחירת העובד, כדי שלא לפגוע בחופש העיסוק, ו-7% צידדו בקביעת יום מנוחה ביום ראשון "כדי להסתנכרן עם שאר העולם". אחרים לא הביעו דעה. בחלוקה להגדרות דתיות נמצא כי בכל קבוצה נמצא רוב מובהק בעד שימור המצב הקיים.
בתחום האישות, 55% (בהם 84% מהחילונים) סברו כי יש לשבור את המונופול של הממסד הרבני האורתודוכסי בענייני נישואים וגירושים - 40% מהם תמכו בנישואים אזרחיים ו-15% הסתפקו בחתונה על-ידי רבנים רפורמים וקונסרבטיבים. לעומתם, 43% (בחלוקה לפי מגזרים: 100% מהחרדים, 79% מהדתיים ו-54% מהמסורתיים) אמרו כי הם בעד השארת המצב כמות שהוא.
32%: לחייב לימודי ליבה
סוגיה מהותית נוספת, המשפיעה בין היתר גם על מידת השותפות של החרדים במדינה, היא האוטונומיה בתחום החינוך. 83% תומכים בשינוי סעיף זה: 32% סברו כי יש לחייב לימוד מקצועות ליבה בכל בתי הספר (כך 51% מהחילונים, 20% מהמסורתיים, 12% מהדתיים, אך אף לא משיב חרדי אחד). 20% חשבו שיש לחייב לימודי יהדות (כך 7% מהחילונים, 19% מהמסורתיים, 27% מהדתיים ו-77% מהחרדים). ו-31% אמרו כי יש לחייב הן מקצועות
ליבה והן יהדות בכל המוסדות החינוכיים בישראל.
בנושא כשרות המזון, 77% סברו כי יש לשמור עליה בכל "מטבח ממלכתי" (צבא, מוסדות ממשלתיים וכיוצ"ב) - כפי שהוחלט בסטטוס-קוו. בשאלה זו נמצא רוב בכל מגזר לשימור המצב הקיים.
מנכ"ל גשר, אילן גאלדור: "לאחר 65 שנה, נראה שיש לעשות תיקונים קלים שיתאימו לשינויים שהחברה הישראלית עברה - אולם הרצון הכללי הוא להגיע להבנות. למרות האווירה הציבורית המתלהטת הסקר נותן אופטימיות במגמה הכללית של רוב הציבור בישראל".
![](/images/letter.png)
![](/images/arrow.jpg)
![צילום: ישראל ברדוגו](https://images1.ynet.co.il/PicServer2/24012010/3167073/kidush_o&91;1&93;a.jpg)
![צילום: ישראל ברדוגו](https://images1.ynet.co.il/PicServer2/20022007/1047202/ctuba_o&91;1&93;_a.jpg)
![](https://images1.ynet.co.il/PicServer2/13062011/3658340/226911001000100116116no.jpg)